S magnetickými monopóly je to složité, liší se i názory na to, zda se je vůbec podařilo připravit. Nová studie vědců z University of Vienna ovšem bere jejich existenci za hotovou věc a rovnou spekuluje, jak by se monopóly daly využít k přenosu informace nebo ukládání dat. V nově připravené …
více »Skyrmiony lze ovládat i laserem
Skyrmiony jsou „magnetické víry“, tedy kvazičástice, kde všechny spiny ve víru míří jedním směrem (od jednoho bodu nebo k němu). Předpokládá se, že na tomto principu by mohla být založena příští generace systémů pro ukládání dat. Informaci může nést buď vůbec to, zda je na místě skyrmion přítomen, nebo směr …
více »Potvrdili spinon, elektron se má opravdu skládat ze 2 částic
Elektrony se za extrémních podmínek, v „kvantových materiálech“, respektive v kvantových spinových kapalinách, jakoby rozdělí na dvě části – kvazičástice, z nichž jedna nese elektrický náboj, druhá (spinon) pak spin. Nai Phuan Ong z Princeton University, hlavní autor článku v Nature Physics, a jeho postgraduální studenti Peter Czajka a Tong …
více »Bimeronium: Co všechno přijde po skyrmionech
Skyrmiony se obvykle popisují jako magnetické víry, v rámci nového výzkumu má jít o „stěny nesoucí nenulový celočíselný topologický náboj“. Co to znamená a jaký smyl to má takto říct? Podle autorů nové studie jde o to, že skyrmiony představují příklad topologických spinových textur. Dále se z nich dají odvodit …
více »Vytvořili proud, kde náboj a spin tečou zvlášť
Vědci zkonstruovali elektronové vlnovody, které se klikatí. Na rozdíl od toku elektronů přímým drátem se v tomto 1D materiálu objevuje nezvyklé chování, popisované tak, jako by se od sebe oddělil elektrickým náboj a spin elektronů a ty tekly každý zvlášť (dejme tomu to druhé je něco jako proud magnonů). Megan …
více »Ukládání informace v antiferomagnetických materiálech
Spintronika v antiferomagnetických materiálech nabízí potenciálně vysokou hustotu uložených dat, dosud ale nebylo jasné, zda jde spiny elektronů v těchto materiálech ovládat i prostřednictvím vnějšího elektrického pole – tj. data zapisovat. Vědecký tým z Johannes Gutenberg University Mainz (Mohuč) a Tohoku University (Sendai, Japonsko) nyní nejen předvedl samotnou techniku, ale …
více »Sestrojili poloviční sčítačku z magnonů, stačily tři drátky
Výzkumníkům se podařilo fyzicky zkonstruovat logický obvod fungující jako poloviční sčítačka (half adder). Funguje ovšem na bázi nikoliv hradel z tranzistorů, ale magnonů. Úspěchu dosáhl tým z Technische Universität Kaiserslautern (TUK) a University of Vienna, výsledky byly publikovány v Nature Electronics. Magnony jsou kvazičástice, jakési vlny, které překlápějí spiny. Mohly …
více »Hallův jev v antiferomagnetech: Český objev urychlí vývoj spintroniky
Antiferomagnetický Hallův jev přidává ke spintronice perspektivu nanoelektroniky s nízkými ztrátami energie. V článku publikovaném v časopise Science Advances1 přináší Libor Šmejkal s kolegy z Fyzikálního ústavu Akademie věd České republiky zprávu o svém objevu Hallova jevu v antiferomagnetech. Jedná se o další mimořádnou práci výjimečného českého talentu, který se jako …
více »Interakce diamantů má umožnit určení kvantové povahy gravitace
Kvantová gravitace představuje naději na sjednocení obecné relativity s kvantovou fyzikou, příslušnou teorii ale dosud nikdo nevytvořil ani kvantovou povahu gravitace nepotvrdil (když nic jiného, sotva jsme dokázali detekovat gravitační vlny, nikoliv jednotlivé gravitony). Mezinárodní vědecký tým ( Ryan J. Marshman, Peter F. Barker a Sougato Bose z University College …
více »Bakterie dokáží rozlišovat elektrony podle spinu
Tvrzení v titulku vypadá hodně divoce, nicméně má jít o obdobu toho, že život upřednostňuje jednu z forem opticky aktivních látek oproti jinak identickým zrcadlově převráceným izomerům. Magnetické pole hýbe se spinem elektronů, bakterie Shewanella oneidensis pak kupodivu dokáže totéž – umí elektrony podle spinu „filtrovat“, tvrdí nyní vědci z …
více »