Při svých evropských výbojích se Vikingové plavili především podél břehů, nicméně doplout na Island, do Grónska či Severní Ameriky vyžadovalo překonat širé moře. Jaké navigační pomůcky se používaly? Tradičně se v této souvislosti zmiňuje sluneční kámen, jímž bylo možné určit polohu slunce i při zatažené obloze. Kamenem se prostě přejíždělo …
více »Konec antických měst a vláda sportovních fanoušků
Na konci 6. století antická města, tradiční opora římské říše, postupně ztrácela svůj ekonomický vliv i sociální funkci. Zásadní však bylo, že se postupně měnil jejich charakter a celkový vzhled. Tradiční prvky reprezentované pravoúhlým systémem ulic, fóry, veřejnými budovami, lázněmi, hipodromem či akvadukty představovaly v tomto období spíše ideál, který …
více »U Angkor Vat byla objevena síť velkých měst
V okolí slavného kambodžského chrámového komplexu Angkor Vat objevili archeologové široký pás středověkých měst, jejichž pozůstatky skryl tropický prales. Podle expertů mohla tato města ve 12. století tvořit největší říši světa. Informoval o tom dnes list The Guardian. Stáří měst odhadli archeologové na 900 až 1400 let. Některá z nich …
více »Měli ve Věstonicích ochočené vlky?
Etnologické prameny, včetně indiánské či sibiřské mytologie, vysvětlují první domestikaci jako jakýsi druh rovnoprávné smlouvy mezi člověkem a zvířetem, kdy člověk činí určitou nabídku (stálý přísun potravy, bezpečí), a ta pak bývá zvířetem uvážena a přijata. Na sklonku 19. století přednesl francouzský archeolog Édouard Piette přednášku K otázce domestikace soba. …
více »Proč Mongolové dokázali porážet i početnější protivníky
Jak to, že Mongolové ve 13. století dokázali smést své protivníky? Nebylo to kvůli početní převaze – dobyvatelé téměř vždy bojovali s armádami, které byly početnější. I když čistě počet snad umožňoval překonávat odpor opevněných měst… Už první větší válka, kterou Čingischán vedl po svém sjednocení mongolských kmenů, směřovala proti …
více »Jak vypadalo středověké město
Že středověké město bylo s hygienou poněkud na štíru, to asi celkem tušíme. Některé podrobnosti o tom, jak vypadal Londýn, jsou však přesto poněkud nečekané… Situace Londýna byla dána tím, že zhruba od počátku normanské vlády se ve městě začalo projevovat přelidnění, nicméně dlouho trvalo, než metropole začala růst přes …
více »Proč se vědecká metoda objevila tak pozdě?
Existují dvě různá, zdánlivě protichůdná pozitivní hlediska, která kladou vědu před literaturu a umění. To první, jež není ze zřetele vnitřní souvislosti nutné, ale v dnešní době zcela jistě platí, je její perspektivnost pro budoucí rozvoj lidstva – zejména pro užitečnou práci, kterou může vykonat inteligentní student. Toto hledisko a …
více »Býčí skála stále představuje záhadu
V roce 1995 vyšla konečně obsáhlá, téměř čtyřsetstránková kniha velkého formátu Die Býčí skála-Höhle, Ein hallstattzeitlicher Höhlenopferplatz in Mähren (Býčí skála, jeskynní obětní místo z doby halštatské na Moravě), jejímiž hlavními autory jsou archeologové H. Parzinger, J. Nekvasil a F. E. Barth. V knize jsou však zařazeny i oddíly specialistů …
více »Málo známé dějiny monoteismu: Írán
Monoteismy, jež se v okrsku světa prostírajícím se od Atlantiku až po Střední Asii posléze vyvinou ve státní náboženství, měly starobylé a možná nečekané kořeny. Chceme-li je odkrýt, musíme nasvítit celé jeviště a zkoumat stav civilizace pozdního starověku v celé její šíři. Začneme u problému ústní hygieny zoroastrovců, probereme pohraniční …
více »Adamité – konec husitských naháčů
Jestliže už na Příběnicích a v okolních lesích docházelo k prvním projevům adamitství a k nekontrolovanému smilstvu, na nežáreckém ostrově se tyto extrémy stupňovaly. Nazí chodili všichni, jak o tom svědčí Žižkův list, Sylvius i veršované letopisy. Žižkův dopis Pražanům říká, že sektáři „nazí po světě těkati se nadáli“ a …
více »